![](https://images.squarespace-cdn.com/content/v1/5f06fd23a667bb31dbca5507/1596463659570-26UKSF0LMSVNDUCXXREJ/Izpete-header-02.png)
II. Prototipu testēšana
Lai kāds prototips tiktu testēts un kāds testēšanas veids būtu lietots, testa procesa būtība saglabājas līdzīga. Lai sagatavotos testam un vadītu to, ir jāveic šādas darbības:
- jāsagatavo testa plāns;
- jāsagatavo vide un telpa, kurā tiks veikts tests;
- jāizvēlas un jāuzrunā testa dalībnieki;
- jāsagatavo testam nepieciešamie materiāli;
- jāvada tests;
- jāintervē testa dalībnieks un citas testā iesaistītās personas, ja tādas ir bijušas;
- jāanalizē un jāsintezē testā iegūtie dati;
- jāinformē pārējā komanda par testa/-u rezultātiem.
Sagatavošanās testam
Pirms prototipa izstrādes, kad tiek definēti prototipēšanas mērķi un jautājumi, uz kuriem testa laikā tiks meklētas atbildes, komanda sagatavo testēšanas plānu. Testēšanas plāns noteiks gan prototipēšanas, gan testēšanas virzību.
Testēšanas plānā var būt iekļauti šādi punkti:
- testēšanas mērķi un sasniedzamie rādītāji;
- izpētes jautājumi, uz kuriem testa laikā tiks meklētas atbildes;
- mērķa grupas apraksts;
- testēšanas metodes, kas tiks lietotas;
- testa scenārijs – saraksts ar uzdevumiem, kas lietotājam būs jāpaveic;
- testa norises vieta un nepieciešamais aprīkojums;
- testa vadītāja loma;
- testa laikā ievācamie dati un to izvērtēšanas parametri.
Testēšana var notikt neitrālā vidē vai vietā, kurā lietotājs parasti lieto vai nākotnē varētu izmantot produktu vai saņemt pakalpojumu. Testā parasti piedalās testa dalībnieks (lietotājs) un testa vadītājs. Testa sesijā ir vēlama arī asistenta (novērotāja) līdzdalība. Ja tiek testēti zemas precizitātes interaktīvu ierīču prototipi, tad nepieciešams arī asistents — prototipa moderators, kurš imitē ierīces darbību.
Lai testēšana aizritētu veiksmīgi, tai laikus jāsagatavo visi materiāli, kas būs vajadzīgi testā. Gatavošanās var sākties ar ievadteksta izstrādi. Ievadteksts ir skaidrojošais materiāls, ar kura palīdzību testa vadītājs informē testa dalībnieku par testēšanas mērķiem, norises kārtību, kā arī to, kas no viņa tiek gaidīts. Ievadtekstā ir vērts pieminēt, ka testēts tiek risinājums, nevis testa dalībnieks, tādēļ, jo vairāk uzlabojamu aspektu testa laikā tiks atklāti, jo labāks būs projekta galarezultāts. Dalībniekam nav jājūtas vainīgam, ka kaut kas neizdodas, un viņš var jebkurā brīdī uzdot neskaidros jautājumus. Ievadtekstam ir jābūt īsam, skaidrojošam, profesionālam un draudzīgam. Tas tiek nolasīts dalībniekam pirms testēšanas sākšanas.
![](https://images.squarespace-cdn.com/content/v1/5f06fd23a667bb31dbca5507/1596465020906-GZ74X685JADXV2AFRR50/Article_testesana-09.png)
Datu ievākšana
Laikus ir jāieplāno arī veids, kādā tiks fiksēti novērojumi un testa laikā atklātā informācija. Vadīt testu un vienlaicīgi veikt novērojumu un pierakstīt informāciju ir ļoti grūti, tādēļ ieteicams, ka testā darbojas arī asistents, kurš ir atbildīgs par datu fiksēšanu. Ja tas nav iespējams, tad ir svarīgi lietot datu apkopošanas instrumentu (iepriekš sagatavotas tabulas, formas vai specializētu programmatūru), kas būtu intuitīvs un ērts. Plānojot informācijas apkopošanu testa laikā, ir vērts aizdomāties par vairākiem aspektiem.
- Kāda veida datus ir svarīgi apkopot, lai gūtu atbildes uz testa plānā noteiktiem izpētes jautājumiem?
- Kā tiks ievākti šie dati?
- Kā tiks pierakstīti/fiksēti šie dati?
- Kā ir plānots analizēt šos datus?
- Kā un kurš tiks informēts par šiem datiem?
- Kādi resursi ir pieejami, lai atvieglotu datu ievākšanu?
Testu laikā var fiksēt performances datus (objektīvi aktivitāšu mērījumi – kļūdīšanās biežums, uzdevumu izpildes laiks, procentuālais veiksmīgi izpildītu darbību apjoms u. c.) un preferences datus (subjektīvs aktivitāšu vērtējums – lietotāja sajūtas un viedokļi, negatīvu komentāru skaits, ieteikumi risinājuma uzlabošanai u. c.). Abi šie mērījumi var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Performances dati tiek fiksēti, novērojot testa dalībnieku klātienē vai analizējot testa video ierakstu, preferences dati – apkopojot intervijās un diskusijās pausto informāciju, kā arī lietotāja komentārus testa laikā.
Datu fiksēšana var būt manuāla vai automatizēta. Manuāla, ja novērotājs pieraksta datus iepriekš sagatavotā formā. Formā var tikt fiksēti gan kvantitatīvie, gan kvalitatīvie dati. Forma var būt veidota tabulas veidā, kurā novērotājs var fiksēt novērotos datus, savu interpretāciju par šiem datiem un svarīgus lietotāja komentārus, vai, piemēram, anketas veidā, kurā novērotājs atzīmē lietotāja viedokļus un citātus. Automatizēts process – testā tiek izmantota specializēta programmatūra, kas fiksē lietotāja veiktās darbības. Šāda programmatūra visbiežāk ir attiecināma uz digitālu produktu testēšanu. Izmantojot specializētu programmatūru, informācijas vākšana būs atvieglota, bet pietiekami daudz laika būs jāvelta vajadzīgās informācijas atlasīšanai, analīzei un interpretācijai.
Kad ir skaidrs, kādi dati tiks ievākti un kā tas tiks veikts, ir jāsagatavo testa scenārijs. Tas ir uzdevumu saraksts, kas testa laikā būs jāpaveic lietotājam (testa dalībnieku par scenāriju jāinformē). Scenārijam ir jābūt skaidram un viegli uztveramam, tam jābūt pielāgotam lietotāja prasmēm un zināšanām. Ir jāsagatavo arī interviju jautājumi, kas tiks uzdoti testa dalībniekam. Intervija pēc testa palīdzēs izprast lietotāja motivāciju un iemeslus noteiktām darbībām. Kā alternatīvu (piemēram, ja tests tiek veikts attālināti) var izmantot anketas un aptauju formas.
Tests un sagatavotie testa materiāli vispirms ir jātestē komandas iekšienē, jāveic nepieciešamie uzlabojumi testēšanā vai materiālos, un tikai tad jāsāk testēšana ar lietotājiem.
![](https://images.squarespace-cdn.com/content/v1/5f06fd23a667bb31dbca5507/1596465396386-VWMOZKZM4X26K2CR7YLE/Article_testesana-11.png)
Testa vadīšana
Testēšana sākas ar ievadteksta nolasīšanu. Testa dalībnieks tiek informēts par testa mērķiem un norises kārību. Ja sesija tiek ierakstīta, dalībnieks par to tiek informēts. Ja telpā ir klātesoši novērotāji vai citas personas, dalībnieks tiek iepazīstināts ar viņiem un informēts par klātesošo lomu testēšanā. Testa vadītājs ieņem vietu līdzās testa dalībniekam, novērotājiem vēlams būt nedaudz atstatus. Novērotāja uzdevums ir būt maksimāli neitrālam un nemanāmam, testa laikā novērotājs nedrīkst uzdot jautājumus vai komentēt procesu.
Pēc ievadteksta nolasīšanas testa dalībnieks tiek informēts par testa scenāriju. Testa vadītājs to nolasa – vai arī lietotājs to izlasa patstāvīgi. Ja scenārijs ir garš, tas var tikt nolasīts pa posmiem.
Testam sākoties, tiek fiksēts starta laiks, aktivizēts sesijas ieraksts un sākta rūpīga novērošana un datu fiksēšana iepriekš sagatavotās formās. Testa vadītāja uzdevums ir rūpīgi uzraudzīt testa norisi, virzīt to un, ja nepieciešams, atbildēt uz testa dalībnieka jautājumiem. Veicot uzdevumus, testa dalībnieks ir aicināts balsī komentēt savas rīcības, domas un emocijas. Ja testa laikā dalībnieks nespēj paveikt kādu uzdevumu, testa vadītājs pielāgojas situācijai un virza procesu tālāk. Sesijas noslēgumā testa vadītājs intervē testa dalībnieku, uzdodot precizējošus jautājumus, vai dalībnieks aizpilda aptaujas anketu.
Pēc katra testa veikšanas testa vadītājs un novērotājs savstarpēji apspriež testa rezultātus un svarīgākos atklājumus. Apspriestā informācija tiek fiksēta – tā noderēs turpmākajā datu apkopošanā. Testos gūtā informācija vispirms tiek apkopota, tad analizēta un sintezēta.